Jernbane

· Jernbane: 1830 første jernbane strekning åpner i Norge fra Kristiania (Oslo) – Eidsvoll. · 1909: blir [|Bergensbanen] fullført. · 1921: blir [|Dovrebanen] fullført. · 1920: kommer den første konkurransen jernbanen støter på. De fikk konkurranse fra de som bygde veinettet. · 1940 – 1945: Tyskerne tar over kontrollen av NSB. Flere jernbane strekninger ble saboterte under 2.verdens krig. · 1940: [|Flåmsbanen] ble fullført. · 1944: [|Sørlandsbanen] ble åpnet helt ned til Stavanger. · 1960: Stortinget vedtok modernisering av jernbanen, det skulle sikre at jernbanen skulle bli moderne. · 1969-1970: Det siste damplokomotivet forsvant og elektrifiseringsplanen var fullført. · 1989: Vestbanen i Oslo blir nedlagt. · 1990: Oslo sentralstasjon (Oslo S) blir åpnet 11. September. · 1998: [|Gardermobanen] ble åpnet 8. oktober. · 2005: 1. august åpner den nye strekningen Asker-Sandvika med to nye tunneler og et nytt Asker stasjonsområde.
 * Jernbane. **

Litt mer om jernbanen under andre verdenskrig: 1940 - 1945 Jernbanen under andre verdenskrig: Tyskerne hadde kontrollen over NSB under andre verdenskrig. Det ble innført strenge regler for transport og samferdsel, og jernbanen fikk på den måten nesten monopol på transport. Flere og flere måtte bruke togene. Tyskerne gjennomførte kun noen av prosjektene som var satt i gang før krigen. Jernbanens mannskaper spilte en viktig rolle i motstandsarbeidet, blant annet med å få folk til og fra Sverige i stillhet.

I 1940 ble Flåmsbana, som er et sidespor til bergensbanen, fullført. I 1942 kom Nordlansbanen til Mo i Rana. I 1944 ble sørlandsbanen åpnet helt til Stavanger. Jernbanenettet ble utvidet med 450 kilometer, mens 200 kilometer ble elektrifisert. I 1945 kom freden, og da var NSB sine ressurser tappet. Styret i NSB la frem en plan for gjenreining. Først i 1952 kom det en fornyelsesbevilgning, i form av penger som stortinget bevilget.


 * Jernbanehistorie tidlig 1900-tallet**

I 1905 hadde Norgeet jernbanenett på 2384 kilometer med vel 5000 ansatte ved jernbanene. Nordover var det sammenhengende spor fra Oslo til Otta og fra Hamar gjennom Østerdalen til Trondheim og Verdal. Innen årets utgang nådde banen sitt foreløpige endepunkt, Sunnan. Meråkerbanen var ferdig allerede på 1880-tallet. Ofotbanen hadde vært i drift i vel to år og malmtoget fra Sverige rullet jevnt og trutt. Det var ellers baner fra Oslo til svenskegrensen ved Kornsjø og Charlottenberg. Fra Kongsvinger var Solørbanen bygget ferdig til Flisa. Gjøvikbanen var åpnet i 1902, og Valdresbanen var under bygging. Fra Vestbanen gikk det tog til Randsfjord og Skien, og til dette nettet var det sidelinjer til Kongsberg, Horten og Brevik. Lokale banestrekninger fantes fra Bergen til Voss, fra Stavanger til Flekkefjord og fra Kristiansand til Byglandsfjord. Vår felles konge, Oscar II, hadde foretatt en rekke jernbaneåpninger i Norge, først Rørosbanen i 1877 og senest Ofotbanen i 1903. Han hadde egen kongevogn på den smalsporede Rørosbanen og Vestfoldbanen.


 * Ørjan Bjørkgård**